Blogit
Markkinat Omakynä Petra Pynnönen
Suomalaisen energiasektorin digiaika on Eurooppaa edellä
27.06.2024, kello 15:13
Sukelsin kuluneena keväänä Brysselin digikuplaan Energiateollisuus ry:n mahdollistamassa...
Markkinat Omakynä Hanna Höijer
Sukupolvien välisen yhteistyön merkitys kansainvälisessä ilmastopolitiikassa
12.06.2024, kello 13:36
Kello on 02.19 lauantaina 8.6.2024. Kirjoitan tätä hotellin sängyllä Saksan Bonnissa nukahtamisen...
Tuotanto Vieraskynä Justus Luokkanen
Kun jokin on valittava
10.06.2024, kello 12:09
Mistä lähteä avaamaan energia-asioita rouvalle, joka puhutteli minua lounastauolla? Hänen...
Kysy energiasta — me vastaamme
Voiko ydinvoimaa käyttää säätövoimana? Kyllä ja ei.
11.07.2024, kello 09:00
Teksti Jukka Relander | Kuva Scanstockphoto
![Voiko ydinvoimaa käyttää säätövoimana? Kyllä ja ei.](https://www.energiauutiset.fi/media/2024/07_heina/cache/ydinvoiman-saadettavyys-1000x999,q=85.jpg)
Tuuli- ja aurinkovoiman lisääntyessä sähkön tarjonnan vaihtelu kasvaa. Kuluttajille se ilmenee lisääntyvinä hintavaihteluna. Tuulisina päivinä sähkö on usein halpaa, tyynillä kalliimpaa, varsinkin jos sähköä tarvitaan kylmien säiden takia paljon.
Säätövoimana käytetään sekä kotimaista että ruotsalaista vesivoimaa. Kotimaisen vesivoiman säädettävyys on vähäisten altaiden takia rajallinen, ja ruotsalaisen energian tarjontaa rajoittaa maita yhdistävien siirtolinjojen kapasiteetti. Toinen tärkeä säädön lähde on kysyntäjousto. Osa teollisuudesta ja osa kuluttajista kykenee säätämään omaa energiankäyttöään sähkön hintavaihteluiden mukaisesti.
Ydinvoimaa rakennetaan ennemminkin perusvoimaksi kuin säätövoimaksi, vaikka teknisesti nykyistenkin voimaloiden säätäminenkin on jossain määrin mahdollista. Syyt ovat taloudellisia.
Ydinvoiman käyttö perusvoimana perustuu taloudelliseen kannattavuuteen. Tuotantomuodon etu on tasaisuudessa ja ennakoitavuudessa. Virtaa tulee, sataa tai paistaa, tuulee tai on tyyntä, samalla volyymilla. Myös tuotantokustannukset ovat ennakoitavia, sillä ne koostuvat pääasiassa pääomakustannuksista, jotka jaetaan käyttövuosille, samalla kun varsinaiset käyttökustannukset ovat tuotantoon nähden varsin edullisia. Ydinvoimaloiden rakentaminen perustuu aina kannattavuuslaskelmiin ja niitä ei rakennettaisi lainkaan, jos tuotanto ei vaikuttaisi kannattavalta. Korkeiden rakennuskustannusten takia ydinvoimaa pyritään ajamaan mahdollisimman korkealla teholla mahdollisimman monena päivänä vuodessa. Sähköntarpeen hetkellisesti kasvaessa säätövaraa ei enää ole, koska maksimiteho on useimmiten käytössä jo. Ja jos ei ole, vajaus johtuu tekeillä olevista huoltotoimenpiteistä.
Tulevaisuudessa rakennettavien pienempien modulaaristen ydinvoimaloiden käytettävyydestä säätövoimana ei vielä ole täyttä varmuutta. Niitäkin sitoo sama sääntö, pääosa kustannuksista muodostuu jo rakennusvaiheessa, jolloin kannattavuuslaskelmat perustuvat jonkinlaiseen olettamaan siitä, kuinka paljon reaktoria käytetään. Mikäli tulevaisuudessa rakennettaisiin sekä sähköä että lämpöä tuottavia laitoksia, tämä voisi mahdollistaa jouston.
Kysy mitä vaan!
Juttusarja käsittelee energia-alan ilmiöitä ja vastaa lukijoiden lähettämiin kysymyksiin. Lähetä kysymyksesi osoitteeseen toimitus@energiauutiset.fi
Kommentoi
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakkolliset kentät merkitty *
Kommentit ()
Ei kommentteja